Politika zasebnosti


 * ''To različico politike zasebnosti ustanove Wikimedia je junija 2006 odobril Odbor zaupnikov Wikimedije. Morebitni predlogi sprememb so še vedno dobrodošli na pogovorni strani na meta.

Povzetek
Če spletne strani projektov Wikimedije le berete, od vas ne pridobimo nič več podatkov, kot se jih v splošnem zbira v strežniških dnevnikih spletnih strani.

Če k projektom Wikimedije dejavno prispevate, javno objavite vsako shranjeno besedo. Kar napišete, se bo obdržalo za vedno. To zajema članke, uporabniške strani in pogovorne strani. Pri tem je nekaj izjem, omenjenih v naslednjem besedilu.

Objavljanje na wikijih in javni podatki
Če spletišče le obiščete, pri tem svoje istovetnosti javno ne razkrijete (vendar glejte posameznikov vpis spodaj).

Če v wikiju katero koli stran urejate, dokument objavljate. To je javno dejanje, ki vas označi kot avtorja urejanja.

Ugotavljanje istovetnosti avtorja
K wikiju lahko prispevate prijavljeni ali neprijavljeni.

Če ste prijavljeni, se vas istoveti z vašim uporabniškim imenom. To je lahko - glede na ime, ki ste si ga izbrali pri izdelavi računa - vaše resnično ime ali vzdevek.

Če niste prijavljeni, se vas istoveti z vašim omrežnim IP-naslovom. To je zaporedje štirih števk, ki označuje internetni naslov, s katerega dostopate na wiki. Odvisno od vaše povezave lahko to številko sledimo le do velikega ponudnika internetnih storitev ali pa natančneje, na vašo šolo, delovno mesto ali dom. Izvor IP-naslova bi lahko skupaj s katerim koli zanimanjem, ki ga ob urejanju člankov izrecno omenite ali le naznačite, za ugotovitev vaše resnične istovetnosti uporabil kdor koli.

Motiviran človek lahko vaš IP-naslov in vašo resnično istovetnost poveže z razmeroma malo truda. Če si zelo želite zaščititi svojo zasebnost, vam predlagamo, da se prijavite in objavljate pod vzdevkom.

Ob uporabi vzdevka vaš IP-naslov razen v primeru zlorabe javnosti ne bo dostopen, za razmeroma kratek čas pa bo shranjen na strežnikih wikija. Tam bo na voljo razvijalcem in uporabnikom z dostopom CheckUser. V določenih spodaj opisanih okoliščinah si pridržujemo pravico do javnega razkritja tako IP-naslova kot tudi povezave z uporabniškimi imeni.

Če doma uporabljate službeni poštni strežnik ali svoje delo opravljate na daljavo in pri tem uporabljate DSL ali kabelsko internetno povezavo, lahko vaš delodajalec brez težav prepozna vaš IP-naslov in ugotovi vaše IP-prispevke k projektom Wikimedije. V tem primeru boste svojo zasebnost lažje zaščitili z uporabo vzdevka. Vendar pa se morate v tem primeru, da preprečite uporabo vaše istovetnosti drugim osebam, po vsaki seji z uporabo psevdonima na skupnem računalniku odjaviti.

Piškotki
Wiki vam bo ob vsakem obisku poslal prehodni piškotek (PHPSESSID). Lahko ga zavrnete, a se brez njega ne morete prijaviti. Ob zaprtju brskalnika se bo izbrisal.

Ob prijavi lahko sprejmete več piškotkov, s čimer se ob naslednjem obisku izognete ponovnemu vpisovanju vašega uporabniškega imena in, če želite, gesla. Ti piškotki se shranijo za 30 dni. Če uporabljate javni računalnik in svojega uporabniškega imena ne želite razkriti njegovim prihodnjim uporabnikom, jih lahko izbrišete. V tem primeru izpraznite tudi brskalnikov predpomnilnik.

Gesla
Mnogi vidiki sodelovanja v občestvu projektov Wikimedije so odvisni od ugleda in spoštovanja, ki si ga gradite s svojimi urejanji. Uporabniška gesla so edino jamstvo integritete uporabnikove zgodovine urejanja. Vsem uporabnikom svetujemo, da si izberejo močno geslo in ga nikoli nikomur ne razkrijejo. Nihče ne sme, posredno ali neposredno, namerno razkriti gesla drugega uporabnika.

Posameznikov vpis
Vsakič, ko obiščete stran, pošljete njenemu spletnemu strežniku mnogo podatkov. Večina spletnih strežnikov rutinsko vzdržuje dnevnike dostopa, katerih podatki se lahko deloma uporabijo za splošen pregled priljubljenosti strani, povezovanja drugih spletišč na stran in brskalnikov, ki jih obiskovalci uporabljajo. Wikipedija teh podatkov ne namerava uporabiti za sledenje legitimnim uporabnikom.

Ti dnevniki se uporabljajo pri pripravi statističnih poročil o straneh; surovih dnevniških podatkov se javno ne objavlja in se jih po približno dveh tednih navadno izbriše.

Tu je primer dnevniškega zapisa pri posameznem ogledu strani:

64.164.82.142 - - [21/Oct/2003:02:03:19 +0000] "GET /wiki/draft_privacy_policy HTTP/1.1" 200 18084 "http://en.wikipedia.org/wiki/Wikimedia_projects:Village_pump" "Mozilla/5.0 (Macintosh; U; PPC Mac OS X; en-us) AppleWebKit/85.7 (KHTML, like Gecko) Safari/85.5"

Dnevniške podatke lahko uporabijo razvijalci za reševanje tehničnih težav ter sledenje slabo nastavljenim iskalnim pajkom. IP naslove uporabnikov, bodisi iz dnevnikov ali iz zapisov v podatkovno zbirko, pogosto uporabimo za povezavo uporabniških imen in omrežnih povezav pri preiskavi zlorab wikija, na primer ob sumu na škodo povzročujoče »nogavičnike« (dvojne račune), vandalizem, nadlegovanje drugih uporabnikov ali povzročanje nereda v wikiju.

Politika o objavi iz strežniških dnevnikov pridobljenih podatkov
Politika Wikimedije je, da lahko razvijalci, ki imajo dostop do osebnih podatkov v strežniških dnevnikih, in uporabniki, ki lahko do njih dostopajo z orodjem CheckUser, te razkrijejo v naslednjih primerih:


 * 1) V odziv na veljaven nalog ali drugo obvezujočo pravno zahtevo.
 * 2) Z dovoljenjem dotičnega uporabnika.
 * 3) Predsedniku ustanove Wikimedia, njegovemu pravnemu svetovalcu ali njegovemu namestniku, kadar je to nujno za preiskavo pritožb o zlorabi.
 * 4) Kadar se podatki nanašajo na obiske strani, ki jih je opravil pajek ali robot, in je njihovo razkritje potrebno za ponazoritev ali rešitev tehničnih težav.
 * 5) Kadar je uporabnik uničeval članke ali se vztrajno vedel na moteč način, se lahko podatke razkrije za pomoč pri usmeritvi IP-blokiranja ali za pomoč pri oblikovanju pritožbe uporabnikovemu ponudniku internetnih storitev.
 * 6) Kadar je to utemeljeno potrebno za zaščito pravic, lastnine ali varnosti fundacije Wikimedija, uporabnikov njenih storitev ali javnosti.

Z izjemo zgoraj opisanih okoliščin Wikimedijina politika javnega razširja teh podatkov ne dovoljuje v nobenem primeru.

Izmenjava podatkov z drugimi
Razen če je določeno drugače, je vse besedilo projektov Wikimedije na voljo za uporabo pod pogoji dovoljenja GNU za rabo proste dokumentacije (GFDL). Izjema so Wikinovice (Wikinews), kjer je besdilo na voljo pod dovoljenjem Creative Commons License.

Wikimedija osebnih podatkov, kot so e-poštni naslovi, ne bo prodajala ali delila, razen če se z njihovim razkritjem sami strinjate oziroma ga zahteva zakon.

Varnost podatkov
Ustanova Wikimedia ne jamči proti neavtoriziranemu dostopu do katerega koli podatka, ki ga navedete. Podatki bodo na razpolago vsem razvijalcem z dostopom do strežnika. Delen seznam teh ljudi je developers.

E-pošta
V nastavitvah lahko navedete vaš e-poštni naslov. S tem omogočite drugim prijavljenim uporabnikom, da vam preko wikija pošiljajo pošto (razen če to v nastavitvah izklopite). Vašega naslova jim ne bomo razkrili, razen če se nanjo odzovete ali se e-pismo odbije. Fundacija Wikimedija lahko e-poštni naslov uporabi za širši pogovor z uporabniki.

Če e-poštnega naslova ne boste navedli, ne boste mogli ponastaviti gesla, če ga pozabite. V tem primeru se za vnos novega e-poštnega naslova v vaše nastavitve lahko obrnete na katerega izmed strežniških skrbnikov Wikimedije.

Če želite preprečiti uporabo vašega e-poštnega naslova, ga lahko iz nastavitev odstranite kadar koli.

Dopisni seznami
Če se prijavite na katerega izmed [//lists.wikimedia.org/ dopisnih seznamov] projekta, bo vaš e-poštni naslov na razpolago vsem njegovim naročnikom. Arhivi večine dopisnih seznamov Wikimedije so javni in morda bo vaš naslov naveden v sporočilih. Arhivi seznamov se shranjujejo tudi pri Gmane in drugih storitvah. Pošte se, razen v izjemnih primerih, ne briše in ne spreminja.

Informacijski e-poštni naslovi
Na nekatere e-poštne naslove poslana pošta (glejte spodaj) se lahko preusmeri k skupini prostovoljcev, ki so si pridobili zaupanje ustanove za uporabo sistema označevanja (OTRS) za njihov ogled in odgovor nanje. Na sistem poslana pošta ni javno dostopna, dostopna pa je tej skupini prostovoljcev Wikimedije. Če pošljete pošto na enega izmed teh naslovov, bo vaš naslov v tej skupini postal javen. Da bi oblikovali kar najboljši odgovor na vaše vprašanje, se bo skupina za sistem označevanja o vsebini vaše pošte morda posvetovala tudi z drugimi sodelavci.

Naslovi, ki vodijo na sistem OTRS:
 * info-de AT wikipedia DOT org
 * info-en AT wikipedia DOT org
 * info-es AT wikipedia DOT org
 * info-fr AT wikipedia DOT org
 * info-it AT wikipedia DOT org
 * info-nl AT wikipedia DOT org
 * info-pl AT wikipedia DOT org

K skupini OTRS se lahko preusmeri tudi pošta odboru Wikimedije board@wikimedia.org oziroma njegovim članom.

IRC
IRC-kanali uradno niso del fundacije Wikimedia. S sodelovanjem v IRC-kanalu bo vaš IP-naslov morda na razpolago drugim sodelujočim. Glede objave dnevnikov imajo različni kanali različna pravila.

Uporabniški podatki
Podatki o uporabnikih, na primer čas urejanja in število urejanj, so javno dostopni preko seznamov »Prispevki uporabnika« in jih v zloženi obliki včasih objavijo tudi drugi uporabniki.

Odstranjevanje uporabniških računov
Ustvarjenih uporabniških računov ne bomo izbrisali. Vaše uporabniško ime je mogoče spremeniti (odvisno od pravil na lokalnem wikiju in števila vaših urejanj). Ustanova Wikimedia ne jamči, da bo ime resnično spremenjeno.

Izbris uporabniških podatkov natančneje opredeljujejo pravila projekta, kjer se ti nahajajo.

Izbris vsebine
Odstranitev besedila iz projektov Wikimedije ne pomeni dejanskega izbrisa. V navadnih člankih si lahko prejšnjo redakcijo ogleda vsakdo. Če je članek »izbrisan«, si lahko vsebino izbrisanega ogleda kateri koli uporabnik s skrbniškim dostopom, se pravi, skoraj vsak, ki mu zaupamo, da možnosti brisanja ne bo zlorabil. Podatke lahko iz projektov Wikimedije trajno izbrišejo ljudje z dostopom do strežnikov, vendar razen v primeru pravne obveznosti nihče ne zagotavlja, da bo do tega resnično prišlo.